ראש השנה שחל להיות בשבת
הקדמה
מהו הסמל הכי חשוב של ראש השנה?  כמובן, השופר.  השנה, אבל,  קיים מצב מוזר שבו אנו חוגגים אחד מימי ראש השנה בלי לתקוע בשופר!  מדוע?  כיצד אפשר לחגוג בלי הכלי החשוב ביותר?  כידוע, ראש השנה הוא חג של יומיים.  השנה יום הראשון של החג חל בשבת.  
בשבת אנו לא תוקעים בשופר.  אבל, מדוע??? האם יש לכם ניחוש? 
_________________________________________________________________
_________________________________________________________________

א. תורה
לפני שניגש למשנה, נראה את התורה מתייחסת למצב הזה.
התורה מזכירה את החג של א' תשרי (החודש השביעי) פעמיים:  

בַּחֹדֶשׁ הַשְּׁבִיעִי בְּאֶחָד לַחֹדֶשׁ, יִהְיֶה לָכֶם שַׁבָּתוֹן*--זִכְרוֹן תְּרוּעָה, מִקְרָא-קֹדֶשׁ. (ויקרא כ"ג) 
וּבַחֹדֶשׁ הַשְּׁבִיעִי בְּאֶחָד לַחֹדֶשׁ, מִקְרָא-קֹדֶשׁ יִהְיֶה לָכֶם--כָּל-מְלֶאכֶת עֲבֹדָה, לֹא תַעֲשׂוּ:  יוֹם תְּרוּעָה, יִהְיֶה לָכֶם. (במדבר כ"ט)
(*שבתון=יום של איסור מלאכה ולאו דווקא יום השבת בשבוע)

כיצד החג מתואר בפסוקים אלו? ___________________________________________
האם יש התייחסות למצב של א' תשרי שחל להיות בשבת?  _________________________
___________________________________________________________________

ב. משנה
המקור הראשון שמתייחס ישיר לנושא הזה הוא המשנה במסכת ראש השנה:

ראש השנה פרק ד משנה א
יום טוב של ראש השנה שחל להיות בשבת, במקדש היו תוקעין; אבל לא במדינה.  
משחרב בית המקדש, התקין רבן יוחנן בן זכאי, שיהו תוקעין בכל מקום שיש בו בית דין.  אמר רבי אליעזר, כשהתקין רבן יוחנן בן זכאי שיהו תוקעין, לא התקין אלא ביבנה; 
אמרו לו, אחד יבנה ואחד כל מקום שיש בו בית דין.

המשנה הזאת מתייחסת למצב שבו המקדש היה קיים ומצב שלא.
כאשר המקדש היה קיים...
במקדש: ____________________   במדינה (מחוץ לירושלים): ___________________
אחרי חורבן המקדש: 
תקנת רבן יוחנן בן זכאי: ________________________________________________
הבנת רבי אליעזר בדברי ריב"ז: ___________________________________________
הבנת החכמים בדברי ריב"ז: ______________________________________________
מדוע, לדעתכם, התקין ריב"ז שיש לתקוע אחרי החורבן במקום שי שבו בית-דין? _________
__________________________________________________________________
__________________________________________________________________
לפי המשנה הזאת אנו יודעים מה אנו אמורים לעשות בר"ה שחל להיות בשבת, אבל אנחנו עדיין לא יודעים מדוע יש את כל הסיבוך הזה.  מהו המקור הראשון שפירש את המשנה? _________!

ג. תלמוד בבלי
הגמרא על המשנה מסבירה את סיבת איסור התקיעה בר"ה שחל להיות בשבת.  

מסכת ראש השנה כט עמוד ב 
א. הצעה	מנא הני מילי? (מאיפה אנו יודעים את זה) 
אמר רבי לוי בר לחמא אמר רבי חמא בר חנינא:
כתוב אחד אומר (ויקרא כג) "שבתון זכרון תרועה" 
וכתוב אחד אומר (במדבר כט) "יום תרועה יהיה לכם" 
לא קשיא (אין סתירה) : כאן (פסוק אחד) ביו"ט שחל להיות בשבת 
                                                 כאן (פסוק שני)  ביום טוב שחל להיות בחול.

ב. שלילה 	אמר רבא: אי מדאורייתא היא (אם האיסור מן התורה),
במקדש היכי תקעינן (כיצד תקעו, ועברו על איסור תורה) ? 
ועוד הא לאו מלאכה היא דאצטריך קרא למעוטי. (לתקוע שופר בשבת איננה מלאכה האסורה בשבת שנצטרך פסוק לאסור עלינו לתקוע)  
דתנא דבי שמואל (במדבר כט) "כל מלאכת עבודה לא תעשו" 
יצתה תקיעת שופר ורדיית הפת שהיא חכמה (ורק איסור דרבנן)ואינה מלאכה
(הערה: במקדש לא עברו על איסורי תורה של שבת אבל היה מותר לעבור על איסורי דרבנן)

ג. הצעה סופית	אלא אמר רבא מדאורייתא מישרא שרי (מותר לתקוע בשבת) ,
ורבנן הוא דגזור ביה כדרבה (החכמים גזרו כפי דברי רבה). 
דאמר רבה הכל חייבין בתקיעת שופר ואין הכל בקיאין בתקיעת שופר, 
גזירה שמא יטלנו בידו וילך אצל הבקי ללמוד ויעבירנו ד' אמות ברשות 	הרבים והיינו טעמא דלולב והיינו טעמא דמגילה (ומאותה סיבה שלא נוטלים 	לולב בשבת של סוכות ולא קוראים מגילה בפורים אם הוא בשבת): 

הבנת הגמרא
1) בחלק א' של הגמרא, מאיפה רבי לוי ורבי חמא רוצים להביא את מקור האיסור?  מהו הלימוד שעליו הם מתבססים את הדין? _____________________________________________
___________________________________________________________________
___________________________________________________________________

2) בחלק ב', מהן שתי השאלות ששואל רבא על הצעת רבי לוי ורבי חמא? 
	א: ___________________________________________________________
	ב: ___________________________________________________________

3) לפי שמואל, האם שופר מוגדרת כסוג מלאכה? _________________________________
אם איננה מלאכה, האם היא צריכה להיות מותרת או אסורה בשבת לפי דין התורה? __________________________________________________________________

4) בחלק ג', האם איסור התקיעות בר"ה הוא דאורייתא או דרבנן? _____________________
    מהי הסיבה שהחכמים אסרו את זה? _______________________________________
    _________________________________________________________________
    מה עוד אסרו מאותה הסיבה? ____________________________________________

ד. ההלכה - רמב"ם

הלכות ראש השנה פרק ב
ו יום טוב של ראש השנה שחל להיות בשבת, אין תוקעין בשופר בכל מקום:  אף על פי שהתקיעה, משום שבות (לתקוע בכלי הוא רק איסור דרבנן); ומן הדין היה שתוקעין--יבוא עשה של תורה, וידחה שבות של דבריהם.  ולמה אין תוקעין:  גזירה שמא ייטלנו בידו, ויוליכו למי שיתקע לו, ויעבירנו ארבע אמות ברשות הרבים או מוציאו מרשות לרשות, ויבוא לידי איסור סקילה--שהכול חייבים בתקיעה, ואין הכול בקיאין לתקוע.
ח  כשגזרו שלא לתקוע בשבת, לא גזרו אלא במקום שאין בו בית דין; אבל בזמן שהיה המקדש קיים, והיה בית דין הגדול בירושלים, היו הכול תוקעין בירושלים בשבת, כל זמן שבית דין יושבין.  ולא אנשי ירושלים בלבד, אלא כל עיר שהייתה בתוך תחום ירושלים... אנשי אותה העיר היו תוקעים בשבת כירושלים; אבל בשאר ערי ישראל, לא היו תוקעין.
ט  ובזמן הזה שחרב המקדש, כל מקום שיש בו בית דין קבוע--והוא, שיהיה "סמוך" בארץ--תוקעין בו בשבת.  ואין תוקעין בשבת, אלא בבית דין שקידשו את החודש; אבל שאר בתי דינין, אין תוקעין בהן אף על פי שהן "סמוכין"...  ולמה תוקעין בפני בית דין--מפני שבית דין זריזין הן, ולא יבואו התוקעין להעביר השופר בפניהם ברשות הרבים, שבית דין מזהירין את העם, ומודיעין אותן.
י  בזמן הזה...אם חל יום ראשון להיות בשבת ולא היה במקום בית דין הראויין לתקוע, תוקעין בשני בלבד. 

1) בהלכה ו' הרמב"ם מסביר מדוע היינו צריכים כן לתקוע גם בשבת.  מהי הסיבה? __________
____________________________________________________________________
2) מתוך סוגיית הגמרא, איזה סיבה מונה הרמב"ם כהטעם למה לא תוקעים בשבת? _________
____________________________________________________________________
3) האם הרמב"ם הבין את דברי ריב"ז (מהמשנה) כפי הסבר החכמים או רבי אליעזר? הסבר!
____________________________________________________________________
____________________________________________________________________
4) מדוע מותר לתקוע בבית דין? ______________________________________________
5) לפי הלכה י' מתי נתקע השנה? _____________________________________________